Copyright: © Kaarina Hyv”nen


Sisältö
MOT Syno 1.0

Suomen kielen synonyymisanakirja

Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT Syno 1.0

Tekijät

Lähteet

Lyhenteet

Käyttöohjeita


Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT® on Kielikone Oy:n kehittämä sanakirjaohjelma, joka tarjoaa käyttäjälle laajan valikoiman laadukkaita sanakirjoja yhden selkeän käyttöliittymän kautta. MOT-sanakirjastoon kuuluu runsaasti yleiskielen sanakirjoja, suuret tekniikan ja kaupan sanakirjat sekä useita erikoisalojen sanakirjoja ja termistöjä. MOTin valikoimasta käyttäjä voi räätälöidä juuri tarpeitaan vastaavan elektronisen sanakirjaston, johon voi lisätä myös omia sanastoja.

Valtaosa MOTin sanakirjoista on kirjamuodossa julkaistuja teoksia, jotka Kielikone on lisensoinut niiden kustantajilta. Yhteistä kaikille MOTiin valituille sanakirjoille on korkea kielellinen laatu – periaatteenamme on tuottaa luotettavia sanakirjoja, jotka antavat kielestä mahdollisimman monipuolisen ja ajankohtaisen kuvan.

Kehitämme MOTia jatkuvasti. Otamme palautetta vastaan mielellämme ja huolehdimme siitä, että palaute menee oikeaan osoitteeseen: MOT-sanakirjaohjelmaa koskevan palautteen otamme huomioon tuotekehitystyössämme ja sanakirja-aineistoja koskevan palautteen toimitamme edelleen sanakirjojen tekijöille.


MOT Syno 1.0

MOT Synon perustana oleva Synonyymisanakirja on SITRAn Kielikone-projektin tuote. Sanakirjan aineisto on pääosin peräisin MORFOsta, suomen kielen sananmuotojen tulkintaan kehitetystä Kielikone-projektin ohjelmasta. MOT Syno sisältää 18 112 hakusanaa (9 233 substantiivia, 3 735 adjektiivia ja 5 144 verbiä).

Synonyymisanakirja on ilmestynyt kirjamuodossa WSOY:n kustantamana vuonna 1989. Se on Nykysuomen sanakirjan 7. osa.


Tekijät

Synonyymisanakirjan on toimittanut Harri Jäppinen.

Synonyymisanakirjan syntymiseen ja muotoutumiseen ovat toimittajan lisäksi vaikuttaneet useat henkilöt. Tekn. yo. Jari Kulmala suunnitteli tietokoneohjelman, jonka avulla MORFOn sanoja voitiin kätevällä tavalla liittää toisiinsa. Hum. kand. Hanna Holma-Kokkonen laati ohjelman avulla kirjan ensimmäisen version.

Luonnosvaiheen jälkeen sanakirjan kokoamisperiaatteita tarkennettiin. Fil. kand. Tuula Jäppinen työsti sanakirjasta uuden, jalostetumman version. Fil. maist. Eija-Riitta Grönroos tarkasti sanaston sekä teki siihen korjaus- ja muutosehdotuksia. Muutokset toteutti hum. kand. Tuula Ahtinen, joka on ollut monella muullakin tavalla avuksi työn eri vaiheissa.

Edellisten lisäksi useat henkilöt ovat välillisesti osallisia sanakirjan syntyyn. Kielikone-projektin käynnistymisestä voi kiittää SITRAa. Ilman projektia ei olisi Synonyymisanakirjaa - ainakaan tässä muodossa ja tällä hetkellä. Erikseen on syytä mainita professori C. E. Carlsonin sanakirjan ensimmäisestä versiosta esittämä osuva kritiikki.

Kotimaisten kielten tutkimuskeskus on auttanut monella tavoin sekä Kielikone-projektin että Synonyymisanakirjan tekoa. Professori Tuomo Tuomi antoi arvokasta tukea MORFO-ohjelmaa kehitettäessä. Sen lisäksi tutkimuskeskuksen kielitoimisto arvioi otteen Synonyymisanakirjan käsikirjoituksesta sen viimeistelyvaiheessa. Palautteena saadut erikoistutkija Marja Lehtisen neuvot vaikuttivat osaltaan sanakirjan lopulliseen muotoon.


Lähteet

Nykysuomen sanakirja I-VI, WSOY, 1951-61.
Nykysuomen sivistyssanakirja, 5. painos, WSOY, 1979.
Suomen kielen taajuussanasto, WSOY, 1979.


Lyhenteet

a.	adjektiivi
s.	substantiivi
v.	verbi


Käyttöohjeita

Johdanto

Sana-artikkelit

Sanakirjan käyttö


Johdanto

MOT Synon perustana oleva Synonyymisanakirja ryhmittelee samaa tarkoittavia tai merkitykseltään läheisiä sanoja yhteen. Jos sanakirjaan olisi kelpuutettu vain täydet synonyymit, siitä olisi tullut hyvin ohut. Sanakirjassa synonyymeinä pidetään paitsi täsmälleen samaa merkitseviä sanoja myös sanoja, jotka joiltakin merkityspiirteiltään kuuluvat yhteen. Merkitykseltään läheisiä sanoja voi kutsua myös lähivastineiksi.

Synonyymisanakirjassa sanoista ei anneta tarkkoja määritelmiä eikä sanojen käyttöä esitellä lause-esimerkein. Tässä suhteessa Synonyymisanakirja poikkeaa selittävistä sanakirjoista, esimerkiksi Nykysuomen sanakirjasta. Mutta vaikka sanakirjassa on sanalistoja vailla merkityksen täsmentävää tekstiyhteyttä, sanakirja toivottavasti täyttää tehtävänsä: auttaa lukijaa aktivoimaan omaa sanavarastoaan ja valitsemaan oman kielitajunsa varassa sanalistoista kulloiseenkin käyttöyhteyteen sopivan sanan.

Huolitellun yleiskielen lisäksi Synonyymisanakirjaan on otettu mukaan joukko arkikielisiä sanoja ja slangisanoja. Käyttäjä voi näin halutessaan etsiä esimerkiksi tutulle arkiselle sanalle asiatyyliin paremmin sopivan vaihtoehdon. Sanalistoissa on toisaalta myös vierasperäisiä erikoislainoja eli ns. sivistyssanoja, joille on olemassa suomenkielinen vastine tai vastineita.


Sana-artikkelit

Synonyymilistan alussa on sulkeissa ryhmän keskeinen käsite, ns. ankkuri, ja ankkurin jälkeen synonyymisten sanojen luettelo. Ankkuri on se käsite, johon vertaamalla muut sanat on valittu. Usein ankkurina on jokin listan sanoista sellaisenaan, joskus on jouduttu turvautumaan useampisanaiseen kuvaukseen. Listan muodostuessa sanaparista ankkuri on saatettu jättää pois. Harvinaiset, vierasperäiset ja arkityyliset sanat ovat listan lopussa yleisempien vaihtoehtojen jälkeen. Muuten tarjottujen vastineiden järjestys on vapaa.


Sanakirjan käyttö

Synonyymisanakirja on suunniteltu kirjoittajan apuvälineeksi. Edellä kuvattujen tulkinnanvaraisuuksien vuoksi se ei edes pyri normatiivisuuteen vaan ainoastaan palauttamaan mieleen vaihtoehtoja, joista käyttäjä voi löytää tarvitsemansa osuvan ilmaisun tai elävöittävää vaihtelua tekstiinsä. Jos kirjoittaja tuntee tarvitsevansa kielitajulleen tukea valintojen teossa, parhaan avun antavat selittävät sanakirjat.

Osuva sana mieleen. Ilmaisun tarkkuus on etu. Synonyymisanakirjan avulla voi aktivoida sanavarastoaan ja tavoittaa osuvia ilmauksia, jotka eivät aina kirjoitustilanteessa itsestään juolahda mieleen.

Toiston torjunta. Hyvän kirjoittamisen ohjeet kehottavat välttämään tautofoniaa eli saman sana-aineksen lähekkäistä toistamista. Synonyymisanakirja on hakuteos, joka tarjoaa korvikkeita häiritsevän tiuhaan esiintyville sanoille.

Vierasperäinen sana suomeksi. Vierasperäisten sanojen käyttö on usein aivan paikallaan, kuten kirjoitettaessa täsmällisiä termejä vaativaa erikoisalan tekstiä. Muulloin sananvalinnassa on yleensä hyvä suosia suomalaista, jos vieraalle sanalle on olemassa käyttökelpoinen suomenkielinen vastine. Viesti tulee silloin varmemmin ymmärretyksi. Synonyymisanakirjassa on mukana yleisimpiä lainasanoja ja niille vastineita.
Sanakirjasta voi myös kätevästi tarkistaa lainasanan kirjoitusasun, esimerkiksi montako g-kirjainta on sanassa aggressiivinen. Teknisistä syistä ns. suhu-s on kirjoitettu sh:lla tai pelkästään s:llä.

Johdokset. Suomen kielelle on luonteenomaista, että uusia sanoja muodostetaan liittämällä kantasanoihin erityisiä päätteitä, johtimia. Näin saaduista johdoksista voi taas edelleen johtaa uusia.
Tuotteliaimpien johdinten avulla voi tarpeen mukaan tehdä eri sanaluokkien sanoja. Esimerkiksi sti-johtimella saa lähes mistä tahansa adjektiivista adverbin (iloinen - iloisesti) tai minen-johtimella verbistä substantiivin (uida - uiminen). Jos Synonyymisanakirjan käyttäjällä on mielessä jokin johtimellinen sana, jonka hän haluaisi korvata toisella, mutta sana ei esiinny hakusanana, hän voi kuitenkin hyödyntää kirjaa käyttämällä kantasanaa seuraavaan tapaan:

* -sti

(esim. iloisesti, katso hakusanaa iloinen)

* -minen

(esim. uiminen, katso hakusanaa uida)

* -mainen
* -mäinen

(esim. tyttömäinen, katso hakusanaa tyttö)