Copyright: Copyright Kielikone Oy


Sisältö
MOT Sateka 2.1

Suomi-saksa-suomi tekniikan ja kaupan sanakirja

Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT Sateka 2.1

Oikeinkirjoitusuudistus

Tekijät

Lyhenteet

Kielioppitietoa

Käyttöohjeita


Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT® on Kielikone Oy:n kehittämä sanakirjaohjelma, joka tarjoaa käyttäjälle laajan valikoiman laadukkaita sanakirjoja yhden selkeän käyttöliittymän kautta. MOT-sanakirjastoon kuuluu runsaasti yleiskielen sanakirjoja, suuret tekniikan ja kaupan sanakirjat sekä useita erikoisalojen sanakirjoja ja termistöjä. MOTin valikoimasta käyttäjä voi räätälöidä juuri tarpeitaan vastaavan elektronisen sanakirjaston, johon voi lisätä myös omia sanastoja.

Valtaosa MOTin sanakirjoista on kirjamuodossa julkaistuja teoksia, jotka Kielikone on lisensoinut niiden kustantajilta. Yhteistä kaikille MOTiin valituille sanakirjoille on korkea kielellinen laatu – periaatteenamme on tuottaa luotettavia sanakirjoja, jotka antavat kielestä mahdollisimman monipuolisen ja ajankohtaisen kuvan.

Kehitämme MOTia jatkuvasti. Otamme palautetta vastaan mielellämme ja huolehdimme siitä, että palaute menee oikeaan osoitteeseen: MOT-sanakirjaohjelmaa koskevan palautteen otamme huomioon tuotekehitystyössämme ja sanakirja-aineistoja koskevan palautteen toimitamme edelleen sanakirjojen tekijöille.


MOT Sateka 2.1

MOT Sateka on Kielikoneen JKT Tietoteos Oy:ltä ja WSOY:ltä lisensioma laaja kaksisuuntainen tekniikan ja kaupan sanakirja. Aineisto sisältää saksa-suomi-suunnassa noin 516 000 hakusanaa ja suomi-saksa-suunnassa lähes 126 000 hakusanaa eli yhteensä miltei 650 000 hakusanaa.

Sanakirjaa julkaistaan myös kirjamuodossa. MOT Sateka 2.1 perustuu kahteen teokseen: Saksa-suomi tekniikan ja kaupan sanakirjan 5. uusittu laitos ilmestyi WSOY:n kustantamana vuonna 1999 sekä Suomi-saksa tekniikan ja kaupan sanakirjan 3. uusittu laitos ilmestyi vuonna 1996 niinikään WSOY:n kustantamana.


Oikeinkirjoitusuudistus

Saksan kielen oikeinkirjoitusuudistus astui voimaan 1.8.1998. Ylimenokausi jatkuu vuoteen 2005 ja sen aikana vanhaa oikeinkirjoitusjärjestelmää voi käyttää uuden rinnalla.

MOT Sanakirjaston MOT Sateka 2.1 -sanakirja ei tue täysin oikeinkirjoitusuudistusta. Tulevissa versioissa saksan kielen oikeinkirjoitusjärjestelmän muutokset otetaan huomioon.

Tarkempaa tietoa oikeinkirjoitusuudistuksesta löytyy markkinoilla olevista tuoreista yksikielisistä sanakirjoista tai vaikkapa Internetistä esimerkiksi osoitteesta http://www.ids-mannheim.de/reform/ .


Tekijät

Suomi-saksa

Jyrki K. Talvitie

Saksa-suomi

Jyrki K. Talvitie

Eri vaiheissa tekijän apuna aineistoja ovat keränneet, muokanneet tai järjestelleet dipl.ins. Ahti Hytönen, dipl.ins. Tarmo Typpi, dipl.ins. Vesa Hirvisalo,  kauppat. maist. Marjut Kynäslahti, kirjeenvaihtaja Maija Lehto, dipl.ins. Tapani Palovuori ja B.A. Sari Talvitie.


Lyhenteet

Tekniikan termien tarkan käyttöalan merkitseminen on monesti vaikeata, koska termiä saatetaan käyttää hyvin useilla eri aloilla. Tällöin käyttöalamerkintöjen tekeminen kattavasti johtaisi epämielekkään pitkiin lyhenneketjuihin. Ne taas veisivät kohtuuttomasti tilaa. Useimmista termeistä, joko hakusanasta tai vastineesta, käy jo sinänsä selville ainakin tavallisin käyttöala. Kun sanakirjan käyttäjät ovat suurelta osin ammattilaisia, käyttöalamerkintöjen säästeliäs käyttö tuskin aiheuttaa ongelmia. Silloin kun käyttöala on merkitty, sillä tavallisesti viitataan yleisimpään käyttöyhteyteen. Niissä tapauksissa, joissa käyttöalaa ei ole annettu, on huomattava, että vastinevaihtoehdot eivät välttämättä silti ole keskenään toistensa synonyymejä. Parhaan kuvan termin käyttöalasta saa tutkimalla termiä sekä suomi-saksa- että saksa-suomi-suunnassa.

a.	adjektiivi
aer	aerosolit
ak	akustiikka
an	anatomia
ark	arkkitehtuuri
arkik	arkikieli
atek	automaattinen tekstinkäsittely
ATK, atk	automaattinen tietojenkäsittely
au	auto, autotekniikka
av	avaruustekniikka
bet	betonitekniikka
biok	biokemia
biol	biologia
ed	edellinen
ekol	ekologia
el	eläintiede
ellääk	eläinlääketiede
eltr	elektroniikka
engl	englanninkielinen
ett	elintarviketeollisuus
EU	Euroopan unioni
f.	feminiini
farm	farmasia
ftgr	fotogrammetria
fys	fysiikka
geol	geologia
geom	geometria
geot	geotekniikka
hits	hitsaustekniikka
htn	hyrrätekniikka
hyd	hydrauliikka, hydrologia
hyönt	hyönteistiede
ilm	ilmailu
ilmat	ilmatiede
jalk	jalkineteollisuus
jhnk	johonkin
jk	joku
jksk	joksikin
jlkn	jollakin
jnk	jonkun
jstk	jostakin
kal	kalastus
kansant	kansantalous
kello	kelloteollisuus
kem	kemia
kemt	kemian teknologia
ker	keraaminen teollisuus
kide	kidetiede
kiel	kielioppi, kielitiede
kino	elokuvat
kir	kirurgia
koe	koe(s)tus
kone	koneenrakennus, konepaja
kor, korr	korroosio
kp	kauppa
kpit	kirjanpito
kreik	kreikankielinen
krjk	kirjoituskone
krjp	kirjapaino
ksv	kasvitiede
ksvs	kasvinsuojelu
kulj	kuljetus
kumi	kumiteollisuus
lab	laboratorio
laki	oikeustiede, laki
lann	lannoiteteollisuus
lasi	lasiteollisuus
lat	latinankielinen
leip	leipomoteollisuus
liikt	liiketaloustiede
limn	limnologia
LVI	lämmitys-, vesijohto- ja  ilmastointitekniikka
lääk	lääketiede, lääkintä
m.	maskuliini
maa	maaperäoppi
maam	maanmittaus
maant	maantiede
maat	maatalous
mak	makeisteollisuus
mat	matematiikka
met	metallurgia, metallin käsittely
mikr	mikroskopia
min	mineralogia
mit	mittaustekniikka
mr	merenkulku
mts	metsätiede
mus	musiikki
mv	muoviteollisuus
mvl	maanviljelys
n.	neutri
nhk	nahkateollisuus
opt	optiikka
pan	panimoteollisuus
pap	paperiteollisuus
pat	patentit
petr	petrologia
piir	piirustus
pl.	pluraali, monikko
plkp	polkupyörä
pnk	pankkitoimi
pp	partisiipin perfekti
prs	pörssi
ptk	putkijohdot
puu	puutavara, puun työstö
rad	radio
rait	raitiotiet
rak	rakennustekniikka
ransk	ranskankielinen
raut	rautatiet
rob	robotiikka
räj	räjähdysaineet
s	substantiivi
sa	substantiivinen ja adjektiivinen muoto
saks	saksankielinen, saksalainen
san	saniteetti
s.ed.	substantiivi edellisestä
sell	selluloosateollisuus
shk	sähkötekniikka
sl	slangi
sok	sokeriteollisuus
sota	sotatekniikka
t	tai
tekn	tekniikka, tekni(lli)nen
tel	puhelintekniikka, lennätin
tie	tienrakennus
tka	tutka
tks	tekstiiliteollisuus
tm	tavaramerkki
tpal	tietopalvelu
trv	turveteollisuus
tv	televisio
tyk	tykistö
työnt	työntutkimus
työs	työsuojelu
täht	tähtitiede
tärk	tärkkelysteollisuus
uit	uittotekniikka
vak	vakuutustoimi
val	valokuvaus
valu	valimotekniikka
van	vaneriteollisuus
vanh.	Vanhentunut
vedp.	Vedenpuhdistus
ven.	Venäjänkielinen
vero	verotus
vesi	vesirakennus
vls	valaistus
vr	vuorityö
väri	väriteollisuus
yf	ydinfysiikka


Kielioppitietoa

Saksankielisten substantiivien suku ilmoitetaan lyhenteellä (f, m, n).


Käyttöohjeita

Tekniikan ja kaupan sanakirja on erikoissanakirja. Siitä seuraa, että käyttäjällä on syytä olla ulottuvillaan myös yleissanakirja, jonka avulla hän löytää tarvitsemansa yleissanaston sekä täydentävää tietoa sanojen yleiskielisistä merkityksistä. On syytä painottaa myös sitä, että parhaan kuvan termin käyttöalasta saa tutkimalla termiä sekä suomi-saksa- että saksa-suomi-suunnassa.

Koska saksankieliset vastineet voivat olla monilta tekniikan aloilta eikä mitään alaa ole haluttu eikä voitu asettaa etusijalle, vastineet eivät ole tärkeysjärjestyksessä. Silloin kun vastineelle on selkeä käyttöala, se on ilmaistu käyttöalalyhenteellä. Niissä tapauksissa, joissa käyttöalaa ei ole annettu, on huomattava, että vastinevaihtoehdot eivät välttämättä silti ole keskenään toistensa synonyymejä.