Copyright: © Kaarina Hyv”nen


Sisältö
MOT Ruteka 3.0

Suomi-ruotsi-suomi tekniikan ja kaupan sanakirja

Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT Ruteka 3.0

Tekijät

Lyhenteet

Käyttöohjeita


Tervetuloa MOTin käyttäjäksi

MOT® on Kielikone Oy:n kehittämä sanakirjaohjelma, joka tarjoaa käyttäjälle laajan valikoiman laadukkaita sanakirjoja yhden selkeän käyttöliittymän kautta. MOT-sanakirjastoon kuuluu runsaasti yleiskielen sanakirjoja, suuret tekniikan ja kaupan sanakirjat sekä useita erikoisalojen sanakirjoja ja termistöjä. MOTin valikoimasta käyttäjä voi räätälöidä juuri tarpeitaan vastaavan elektronisen sanakirjaston, johon voi lisätä myös omia sanastoja.

Valtaosa MOTin sanakirjoista on kirjamuodossa julkaistuja teoksia, jotka Kielikone on lisensoinut niiden kustantajilta. Yhteistä kaikille MOTiin valituille sanakirjoille on korkea kielellinen laatu – periaatteenamme on tuottaa luotettavia sanakirjoja, jotka antavat kielestä mahdollisimman monipuolisen ja ajankohtaisen kuvan.

Kehitämme MOTia jatkuvasti. Otamme palautetta vastaan mielellämme ja huolehdimme siitä, että palaute menee oikeaan osoitteeseen: MOT-sanakirjaohjelmaa koskevan palautteen otamme huomioon tuotekehitystyössämme ja sanakirja-aineistoja koskevan palautteen toimitamme edelleen sanakirjojen tekijöille.


MOT Ruteka 3.0

MOT Ruteka on Kielikoneen Tietoteos Ky:ltä ja WSOY:ltä lisensoima laaja kaksikielinen tekniikan ja kaupan sanakirja. Aineisto sisältää noin 260 000 hakusanaa.

Sanakirjaa julkaistaan myös kirjamuodossa, nyttemmin WSOY:n kustantamana. MOT Ruteka 3.0 perustuu kahteen teokseen. Suomi-ruotsi tekniikan ja kaupan sanakirjan 3. uusittu laitos ilmestyi vuonna 1997 ja Ruotsi-suomi tekniikan ja kaupan sanakirjan 5. laitos ilmestyi molemmat vuonna 2002.


Tekijät

Suomi-ruotsi

Jyrki K. Talvitie
Ahti Hytönen

Aineiston on lajitellut ja tallentanut B.A. Sari Talvitie.

Ruotsi-suomi

Jyrki K. Talvitie

Avustajina ovat toimineet diplomi-insinööri Ahti Hytönen, diplomi-insinööri Tapani Palovuori, kirjeenvaihtaja Maija Lehto, toimittaja Gösta Malm ja B.A. Sari Talvitie.


Lyhenteet

Tekniikan termien tarkan käyttöalan merkitseminen on monesti vaikeata, koska termiä saatetaan käyttää hyvin useilla eri aloilla. Tällöin käyttöalamerkintöjen tekeminen kattavasti johtaisi epämielekkään pitkiin lyhenneketjuihin. Ne taas veisivät kohtuuttomasti tilaa. Useimmista termeistä, joko hakusanasta tai vastineesta, käy jo sinänsä selville ainakin tavallisin käyttöala. Kun sanakirjan käyttäjät ovat suurelta osin ammattilaisia, käyttöalamerkintöjen säästeliäs käyttö tuskin aiheuttaa ongelmia. Silloin kun käyttöala on merkitty, sillä tavallisesti viitataan yleisimpään käyttöyhteyteen. Niissä tapauksissa, joissa käyttöalaa ei ole annettu, on huomattava, että vastinevaihtoehdot eivät välttämättä silti ole keskenään toistensa synonyymejä. Parhaan kuvan termin käyttöalasta saa tutkimalla termiä sekä suomi-ruotsi- että ruotsi-suomi-suunnassa.

a.	adjektiivi
aeros	aerosolit
akust	akustiikka
alg	algebra
amm	ammattinimike
antennit	antennitekniikka
arkeol	arkeologia
arkkit	arkkitehtuuri
aseet	asetekniikka
atk	tietotekniikka, automaattinen tietojenkäsittely
auto	autotekniikka
av	avaruustekniikka
bet	betonitekniikka
biokem	biokemia
biol	biologia
biotekn	biotekniikka
digit	digitaalitekniikka
ed	edellinen
ekol	ekologia
elektr	elektroniikka
elint	elintarviketeollisuus
ellääk	eläinlääketiede
elok	elokuva
eläint	eläintiede
engl	englanti
esp	espanja
EU	Euroopan Unioni
farm	farmasia
fotogr	fotogrammetria
fys	fysiikka
fyskem	fysikaalinen kemia
geenit	geenitekniikka
gemmol	gemmologia
geod	geodesia
geofys	geofysiikka
geol	geologia
geom	geometria
geot	geotekniikka
hakus	hakusana
hall	hallinto
hamm	hammaspyörät
hits	hitsaustekniikka
hydraul	hydrauliikka
hyrr	hyrrätekniikka
hyönt	hyönteistiede
ilm	ilmailu
ilmans	ilmansuojelu
ilmat	ilmatiede
jalk	jalkineteollisuus
jhnk	johonkin
jk	joku
jksk	joksikin
jlkn	jollakin
jnk	jonkun
jstk	jostakin
jäteh	jätehuolto
kaiv	kaivosteollisuus
kal	kalastus
kansant	kansantalous
kasvins	kasvinsuojelu
kasvit	kasvitiede
kaup	kauppa
kello	kelloteollisuus
kem	kemia
kemteoll	kemian teollisuus
keram	keramiikka, keraaminen teollisuus
kidet	kidetiede
kiel	kielitiede
kir	kirurgia
kirjanp	kirjanpito
kirjap	kirjapainotekniikka
koe	koe(s)tus
kone	koneenrakennus, koneoppi
kontt	konttoritekniikka
korr	korroosio
kreik	kreikka
krjk	kirjoituskone
kulj	kuljetus
kumi	kumiteollisuus
kuv	kuvaannollinen
lab	laboratoriotekniikka
lann	lannoiteteollisuus
lasi	lasiteollisuus
lat	latina
leip	leipomoteollisuus
liikjoht	liikkeenjohto
liiktal	liiketalous
liiktek	liikennetekniikka
limn	limnologia
lvis	lämmitys-, vesijohto-, ilmastointi- ja saniteettitekniikka
lyh	lyhenne
lääk	lääkintä, lääketiede, lääketeollisuus
maa	maaperäoppi
maanm	maanmittaus
maant	maantiede
maat	maatalous
mak	makeisteollisuus
mat	matematiikka
mek	mekaniikka
mer	merenkulku
merivak	merivakuutus
met	metallurgia, metallin käsittely
mets	metsätiede, metsänhoito, metsänkorjuu
mikr	mikroskopia
miner	mineralogia
mit	mittaustekniikka
mon	monikko
mootp	moottoripyörät
moott	moottoritekniikka
mootturh	moottoriurheilu
muovit	muoviteollisuus
mus	musiikki
nahk	nahkateollisuus
nyk	nykyinen, nykyään
oik	oikeusala
opt	optiikka
pan	panimoteollisuus
pankk	pankkitoimi
pap	paperiteollisuus
pat	patentit, patenttioikeus
pneum	pneumatiikka
prep.	prepositio
pros	prosessitekniikka
puh	puhelintekniikka
puut	puuteollisuus, puutavara, puun työstö
pörs	pörssi
rad	radiotekniikka
raid	raideliikenne, raitiotiet
rak	rakennustekniikka
ransk	ranska
raut	rautatiet
rob	robotiikka
räj	räjähdysaineet, räjähdystekniikka
s.	substantiivi
saks	saksa
satell	satelliitit
seism	seismologia
sell	selluloosateollisuus
sl	slangi
sok	sokeriteollisuus
sot	sotatekniikka, sotilasala
sähk	sähkötekniikka
sätfys	säteilyfysiikka
t.	tai
tal	talouselämä
tekn	yleisteknillinen
tekst	tekstiiliteollisuus
tekstink	tekstinkäsittely
tele	teletekniikka
tie	tienrakennus
tilastot	tilastotiede
tm	tavaramerkki
tpal	tietopalvelu
turvet	turveteollisuus
tutka	tutkatekniikka
tv	televisio
tyk	tykistö
työk	työkalut
työnt	työntutkimus
työs	työsuojelu
täht	tähtitiede
uitto	uittotyöt
v.	verbi
vak	vakuutustoimi
valaist	valaistustekniikka
valok	valokuvaus
valu	valimotekniikka
van	vaneriteollisuus
vanh	vanhentunut
vedenp	vedenpuhdistus
ven	venäjä
vero	verotus
vesiens	vesiensuojelu
vesirak	vesirakennus
video	videotekniikka
vulkanol	vulkanologia
värit	värit, maalit, lakat
ydinfys	ydinfysiikka
ydintekn	ydintekniikka
yleisrad	yleisradiotoiminta
ymptekn	ympäristötekniikka
ääniite	ääniteteollisuus
öljy	öljyteollisuus, öljynetsintä


Käyttöohjeita

Tekniikan ja kaupan sanakirja on erikoissanakirja. Siinä keskitytään luonnollisesti erikoissanastoon. Sitä mukaa kuin erikoissanaston määrä kasvaa, yleissanastoa on karsittava pois. Yleiskielisiä hakusanoja tai vastineita on otettu mukaan vain sen verran, kuin on katsottu tarvittavan erikoistermien ymmärtämisen taustaksi.

Sanakirjan toimittamisessa on lähdetty siitä perusedellytyksestä, että käyttäjällä on ulottuvillaan myös yleissanakirja, jonka avulla hän löytää tarvitsemansa varsinaisen yleissanaston sekä täydentävää tietoa sanojen yleiskielisistä merkityksistä.

On syytä painottaa sitä, että lisää tietoa termin käyttöalasta voi saada tutkimalla MOT Rutekaa sekä suomi-ruotsi- että ruotsi-suomi-suunnassa.

Hakusanalle on monissa tapauksissa annettu useita vastinevaihtoehtoja. Vastineet eivät välttämättä ole tärkeysjärjestyksessä, sillä mitään käyttöalaa ei ole haluttu asettaa muiden edelle. Silloin kun sanalla on selkeä käyttöala, se on ilmaistu käyttöalalyhenteellä. Se ei kuitenkaan läheskään aina tarkoita sitä, että termiä käytettäisiin yksinomaan mainitussa asiayhteydessä. Niissä tapauksissa, joissa käyttöalaa ei ole annettu, termiä käytetään useilla aloilla. On kuitenkin huomattava, että vastinevaihtoehdot eivät silti välttämättä ole toistensa synonyymejä, vaan niillä on merkityseroja, vaikka merkitys voi olla osittain päällekkäinen. Siksikin vertailu molempiin kielisuuntiin on hyödyllistä.

Sitä mukaa kuin tekniikan ja kaupan erikoissanasto on kasvanut, on tullut yhä tarpeellisemmaksi karsia erikoissanakirjojen sisällöstä yleiskielinen aineisto mahdollisimman vähiin. Tätä puoltaa pyrkimys pitää kirjamuotoisen sanakirjan sivumäärän kasvu kohtuullisena. Termien käyttöalueiden täsmentämiseen on myös haluttu varata enemmän aikaa.

Tekniikan kielessä erityisenä oikeinkirjoitusongelmana on, kirjoitetaanko moniosaiset termit yhteen vai erikseen. Käytäntöhän on tässä suhteessa varsin kirjava. Tässä sanakirjassa on suosittu yhdyssanamuotoja.